Aplowita
![]() | |
---|---|
![]() Aplowita (rosa) sobre cobaltita ![]() | |
Fórmula química | (Co,Mn,Ni)SO₄·4H₂O |
Epònim | Albert Peter Low ![]() |
Localitat tipus | mina de barita de Walton, Comtat de Hants, Nova Escòcia, Canadà |
Classificació | |
Categoria | sulfats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 7.CB.15 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 7.CB.15 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VI/C.02 ![]() |
Dana | 29.6.6.4 |
Heys | 25.12.3 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | monoclínic |
Estructura cristal·lina | a = 5,93Å; b = 13,54Å; c = 7,88Å; β = 90,55° |
Color | rosa brillant |
Duresa | 3 |
Lluïssor | vítria |
Color de la ratlla | blanc |
Propietats òptiques | biaxial |
Dispersió òptica | feble |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1963-009 |
Any d'aprovació | 1965 |
Símbol | Apw ![]() |
Referències | [1][2] |
L'aplowita és un mineral de la classe dels sulfats, que pertany al grup de la rozenita.[3] Rep el seu nom d'Albert Peter Low (1861-1942), geòleg canadenc.
Característiques
L'aplowita és un sulfat de fórmula química (Co,Mn,Ni)SO₄·4H₂O. Cristal·litza en el sistema monoclínic formant eflorescències finament granulars. La seva duresa a l'escala de Mohs és 3.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, l'aplowita pertany a «07.CB: Sulfats (selenats, etc.) sense anions addicionals, amb H₂O, amb cations de mida mitjana» juntament amb els següents minerals: dwornikita, gunningita, kieserita, poitevinita, szmikita, szomolnokita, cobaltkieserita, sanderita, bonattita, boyleïta, ilesita, rozenita, starkeyita, drobecita, cranswickita, calcantita, jôkokuita, pentahidrita, sideròtil, bianchita, chvaleticeita, ferrohexahidrita, hexahidrita, moorhouseita, nickelhexahidrita, retgersita, bieberita, boothita, mal·lardita, melanterita, zincmelanterita, alpersita, epsomita, goslarita, morenosita, alunògen, meta-alunògen, aluminocoquimbita, coquimbita, paracoquimbita, rhomboclasa, kornelita, quenstedtita, lausenita, lishizhenita, römerita, ransomita, apjohnita, bilinita, dietrichita, halotriquita, pickeringita, redingtonita, wupatkiita i meridianiïta.
Formació i jaciments
Es troba en forma d'eflorescències amb sulfurs en matriu de siderita-barita en jaciments hidrotermals de coure-zinc-plom associats a dipòsits de barita. Sol trobar-se associada a altres minerals com moorhouseïta, siderita i barita. Va ser descoberta l'any 1965 a la mina de barita de Walton, al comtat de Hants (Nova Escòcia, Canadà). També se n'ha trobat a Plaka (Grècia), Orenburgskaya (Rússia) i a Chisana (Alaska, Estats Units).
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)