Blauet comú
![]() | Per a altres significats, vegeu Blauet (desambiguació) i Blavet (desambiguació). |
Alcedo atthis ![]() | |
---|---|
![]() Alcedo atthis atthis ![]() | |
Dades | |
Principal font d'alimentació | osteïctis ![]() |
Pes | 4,3 g (pes al naixement) ![]() |
Envergadura | 25 cm ![]() |
Nombre de cries | 6,5 ![]() |
Període d'incubació de l'ou | 19,5 dies ![]() |
Estat de conservació | |
![]() | |
Risc mínim | |
UICN | 22683027 ![]() |
Taxonomia | |
Super-regne | Holozoa |
Regne | Animalia |
Fílum | Chordata |
Classe | Aves |
Ordre | Coraciiformes |
Família | Alcedinidae |
Gènere | Alcedo |
Espècie | Alcedo atthis ![]() (Linnaeus, 1758) |
Tipus taxonòmic | Alcedo ![]() |
Nomenclatura | |
Protònim | Gracula atthis ![]() |
Distribució | |
![]() ![]() |
El blauet comú (o simplement blauet o blavet al País Valencià), blavenca,[1] arner,[2] dormissó,[1] martinet,[3] terrola[4][5] a les Balears (reiet en solsoní) (més noms populars[6]) (Alcedo atthis) és un moixó no passeriforme que és el més acolorit d'entre els ocells aquàtics, presenta una dieta principalment ictiòfaga, nidifica en forats excavats en talussos terrosos vora l'aigua i és força sensible a l'estat dels corrents fluvials i masses d'aigua. És un moixó de l'ordre dels coraciformes i de la família dels alcedínids. La subespècie dita martí pescaire, martí pescador, martinet al País Valencià, reiet (Urgell, País Valencià) o botiguer[7] (Alcedo Atthis Ispida) és molt coneguda.
Descripció
La coloració és de les més vistoses i cridaneres de l'avifauna catalana i consisteix fonamentalment en un contrast entre el dors turquesa i el dessota rogenc amb la gola blanca. El bec dels mascles és completament negre i les femelles presenten una coloració vermellosa en la zona proximal inferior i les potes que no presenten escates dures són vermelles.
El seu aspecte és rodanxó rematat per un bec extraordinàriament llarg i punxegut, amb ales arrodonides i cua molt curta. La seua morfologia fusiforme i aerodinàmica està especialment capacitada per a penetrar rabent a l'aigua des d'una certa altura per tal de caure de forma precisa sobre peixos i diversos animalons aquàtics. El bec robust i poderós, i en forma de punyal, constitueix una eina fonamental en el procés, perfectament adient per a penetrar l'aigua sense resistència i alhora immobilitzar fermament les esmunyedisses preses.
Alimentació
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/Kingfisher_pellet_-_2020-02-02_-_Andy_Mabbett_-_02_%28cropped%29.jpg/170px-Kingfisher_pellet_-_2020-02-02_-_Andy_Mabbett_-_02_%28cropped%29.jpg)
S'alimenta fonamentalment de peixos i alevins i, en menys mesura, d'artròpodes aquàtics i llurs larves.
Reproducció
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6f/Alcedo_atthis_MHNT_ZOO_2010_11_160_Arcy-sur-Cure.jpg/220px-Alcedo_atthis_MHNT_ZOO_2010_11_160_Arcy-sur-Cure.jpg)
És un ocell no gaire abundant com a reproductor als Països Catalans i que sembla que en els darrers anys ha sofert una acusada davallada, gens aliena al grau de contaminació de les aigües i al paral·lel ús de pesticides.
En talussos terrosos excava una galeria profunda (de fins a un metre de longitud) acabada en una cambra més ampla, majoritàriament vora l'aigua, on pot fer dues postes anuals.
Tot i que hi ha una població reproductora i probablement sedèntaria arreu dels Països Catalans, és en l'època de pas i de dispersió postgenerativa quan és més abundant, essent llavors quan es pot observar allunyada dels corrents fluvials.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ca/Common_Kingfisher-_Bathing_%26_Preening_copy.jpg/220px-Common_Kingfisher-_Bathing_%26_Preening_copy.jpg)
Referències
- ↑ 1,0 1,1 DIEC
- ↑ [enllaç sense format] http://ibdigital.uib.es/greenstone/collect/monografiesHistoriaNaturalVolums/index/assoc/Monograf/ies_SHNB/_2016_vo/l024.dir/Monografies_SHNB_2016_vol024.pdf Arxivat 2018-02-01 a Wayback Machine. a les Balears i Gironès, antigament passariu
- ↑ DCVB
- ↑ O la deformació torrola, i les formes terrol·la i torròl·lera presenten una duplicació de la l i un augment -era produïts segurament per analogia de mots dialectals baleàrics com guàtlera, sól·lera.
- ↑ [enllaç sense format] http://www.raco.cat/index.php/TreballsMZ/article/download/108372/168546
- ↑ [enllaç sense format] https://ewatlas.net/desfayes/267.php
- ↑ Empordà, Olot, Gandesa. Al DCVB hi és com a Alcedo Attis Ispida mentre que al DIEC hi és com a Alcedo Atthis
- Borràs, Antoni i Junyent, Francesc: Vertebrats de la Catalunya central. Edicions Intercomarcals, S.A. Manresa, 1993. ISBN 84-88545-01-0. Plana 160.
- Llorente, Gustavo: Els vertebrats de les zones humides dels Països Catalans. Editorial Pòrtic, S.A. Col·lecció Conèixer La Natura, núm. 6, planes 126-127. Desembre del 1988, Barcelona. ISBN 84-7306-354-6.
Enllaços externs
En altres projectes de Wikimedia: | |
![]() | Commons (Galeria) ![]() |
![]() | Commons (Categoria) ![]() |
![]() | Viquiespècies ![]() |
- Àmplia informació sobre el blauet. (català)
- BirdLife International (2004). Blauet. Llista Vermella de la UICN, Unió Internacional per a la Conservació de la Natura, 2006. Consultat el 15 de febrer del 2008 (en anglès).