Cos d'exèrcit d'Austràlia i Nova Zelanda
![]() ![]() | |
Dades | |
---|---|
Nom curt | ANZAC, АНЗАК, АНЗАК, ΑΝΖΑΚ, אנזא״ק, اَنزَک, ئانزاک, アンザック, Anzaklar i Anzaklar ![]() |
Tipus | Cos d'exèrcit ![]() |
Història | |
Creació | 1914 |
Governança corporativa | |
Part de | Cos Expedicionari del Mediterrani ![]() |
El cos d'exèrcit d'Austràlia i Nova Zelanda (Australian and New Zealand Army Corps, ANZAC) van ser un conjunt d'unitats militars reclutades a Austràlia i Nova Zelanda per lluitar a Europa i el Pròxim Orient durant la I Guerra Mundial.[1] L'ANZAC original, que participà en la batalla de Gal·lípoli (1915),[2] estava format per la 1a divisió australiana imperial i la 1a força expedicionària neozelandesa. La 2a divisió australiana s'hi afegí a l'agost de 1915 i encara participà en les darreres accions a Gal·lípoli. Després de l'evacuació de la península de Gal·lípoli, l'ANZAC es reagrupà a Egipte, on el contingent neozelandès formà la nova divisió neozelandesa i es crearen la 4a i 5a divisions australianes, mentre que la 3a s'estava reclutant a Austràlia. Finalment l'ANZAC quedà dividit en dos cossos, l'ANZAC I i l'ANZAC II. Després d'aquesta reorganització la majoria d'unitats de l'ANZAC es traslladaren al front occidental, on participaren en la batalla del Somme i, concretament, en la batalla de Pozières.[3][4]
Encara que el nom és sinònim d'Austràlia i Nova Zelanda, l'ANZAC va incloure cossos d'altres nacionalitats com diverses unitats briàniques, índies, i cingaleses entre altres.
Operacions militars
Diverses unitats anomenades ANZAC han intervingut després en altres operacions:
- Campanya del Sinai i Palestina 1915-1918
- Campanya dels Senussi 1915-1918
- Batalla de Romani 1916
- Batalla de Creta 1941
- Guerra del Vietnam
- Timor Leste 2006
Dia ANZAC
El 25 d'abril, és una data nacional a Austràlia i a Nova Zelanda, s'homenatja els caiguts i veterans dels ANZAC.
El Dia ANZAC és una data nacional d'Austràlia i Nova Zelanda, que es commemora en honor dels soldats de les Forces Armades australianes i neozelandeses (ANZAC) que van lluitar a la batalla de Galípoli de 1915 contra l'Imperi otomà durant la Primera Guerra Mundial. Actualment es fa extensiva a tots els australians i neozelandesos "que van servir i van morir en totes les guerres, conflictes i missions de pau" i en memòria de "la contribució i el patiment de quants hi van servir servit".[5][6]
El Dia ANZAC també és no laborable a les Illes Cook, Niue, les Illes Pitcairn, Illa Christmas, Illes Cocos, Illa Norfolk, Tokelau i a Tonga, i anteriorment va ser festa nacional a Papua Nova Guinea[7] i a Samoa.[7][8]
Referències
- ↑ «World War I and Australia 1914 to 1918». Anzac Portal, 02-12-2022. [Consulta: 12 novembre 2023].
- ↑ Haltof, Marek «In Quest of Self-Identity: Gallipoli, Mateship, and the Construction of Australian National Identity» (en anglès). Journal of Popular Film and Television, 21, 1, 10-01-1993, pàg. 27–36. DOI: 10.1080/01956051.1993.9943973. ISSN: 0195-6051.
- ↑ Thomson, Alistair; Conill, Montse «La utilización de la biografía del recuerdo en la exploración de la identidad nacional y masculina: Estudio de un caso australiano, Percy Bird». Historia y Fuente Oral, 11, 1994, pàg. 23–37. ISSN: 0214-7610.
- ↑ Hampton, Meleah Elizabeth «1st Anzac Corps and the Battle of Pozières Ridge, 1916». Thesis (Ph.D.) -- University of Adelaide, School of History and Politics, 2014., 2014.
- ↑ «Anzac Day». Australian War Memorial. [Consulta: 12 novembre 2023].
- ↑ «Anzac Day resources». NZHistory, New Zealand history online. [Consulta: 12 novembre 2023].
- ↑ 7,0 7,1 Fitzpatrick, Judith «Review of The Torres Strait: People and History». The Contemporary Pacific, 4, 2, 1992, pàg. 452–454. ISSN: 1043-898X.
- ↑ Thomas, Nicholas. Narratives of Nation in the South Pacific (en anglès). Routledge, 2005-06-27, p. 69. ISBN 978-1-135-29947-7.
Vegeu també
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)