Tilasita
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | CaMg(AsO₄)F |
Epònim | Daniel Tilas ![]() |
Localitat tipus | Långban, Filipstad, Värmland, Suècia |
Classificació | |
Categoria | fosfats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 8.BH.10 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 8.BH.10 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VII/B.11a ![]() |
Dana | 41.5.6.1 |
Heys | 22.1.29 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | monoclínic |
Estructura cristal·lina | a = 6,681(2) Å; b = 8,950(2) Å; c = 7,573(2) Å; β = 121,14(2)° |
Grup puntual | m - domàtica |
Color | gris clar, gris-violeta, vermell rosat (Långban); verd oliva, verd poma (Índia); incolor o verd clar en llum transmesa |
Macles | en {001} |
Exfoliació | bona |
Tenacitat | fràgil |
Duresa | 5 |
Lluïssor | vítria, resinosa |
Diafanitat | translúcida |
Densitat | 3,75 a 3,79 g/cm³ (mesurada); 3,78 g/cm³ (calculada) |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 1,640 nβ = 1,660 nγ = 1,675 |
Birefringència | δ = 0,035 |
Angle 2V | mesurat: 83° |
Dispersió òptica | r < v relativament feble |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Any d'aprovació | 1895 |
Símbol | Til ![]() |
Referències | [1] |
La tilasita és un mineral de la classe dels fosfats, que pertany i dona nom al grup de la tilasita. Rep el nom en honor de Daniel Tilas (Gammelbo, Suècia, 2 de març de 1712 a - Estocolm, 27 d'octubre de 1772), polític, geòleg, enginyer de mines, vicari de Hammar, director de mines i governador regional.
Característiques
La tilasita és un arsenat de fórmula química CaMg(AsO₄)F. Cristal·litza en el sistema monoclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la tilasita pertany a «08.BH: Fosfats, etc. amb anions addicionals, sense H₂O, amb cations de mida mitjana i gran, (OH, etc.):RO₄ = 1:1» juntament amb els següents minerals: thadeuïta, durangita, isokita, lacroixita, maxwellita, panasqueiraïta, drugmanita, bjarebyita, cirrolita, kulanita, penikisita, perloffita, johntomaïta, bertossaïta, palermoïta, carminita, sewardita, adelita, arsendescloizita, austinita, cobaltaustinita, conicalcita, duftita, gabrielsonita, nickelaustinita, tangeïta, gottlobita, hermannroseïta, čechita, descloizita, mottramita, pirobelonita, bayldonita, vesignieïta, paganoïta, jagowerita, carlgieseckeïta-(Nd), attakolita i leningradita.
Formació i jaciments
Va ser descoberta a Långban, al municipi de Filipstad (Värmland, Suècia). També ha estat descrita en altres indrets del pas escandinau, així com a Suïssa, Espanya, Macedònia del Nord, Itàlia, Alemanya, Àustria, Algèria, Namíbia, Rússia, Índia, Austràlia i els Estats Units.
Referències
- ↑ «Tilasite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 17 maig 2019].