Zippeïta
![]() | |
---|---|
![]() Zippeïta de la mina Bukov, a Rozna, República Txeca | |
Fórmula química | K₃(UO₂)₄(SO₄)₂O₃(OH)·3H₂O |
Epònim | Franz Xaver Zippe (en) ![]() ![]() |
Localitat tipus | Elias mine (en) ![]() ![]() |
Classificació | |
Categoria | sulfats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 07.EC.05 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 7.EC.05 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VI/D.08a ![]() |
Dana | 31.10.04.01 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | monoclínic |
Hàbit cristal·lí | incrustacions |
Grup espacial | grup espacial C₂ ![]() |
Massa molar | 2.306,88 |
Color | groc, groc daurat, taronja, vermell, marró vermellós |
Exfoliació | perfecta |
Duresa | 2 |
Lluïssor | sedosa |
Color de la ratlla | blanc, groc |
Diafanitat | transparent a translúcida |
Gravetat específica | 3,66 |
Mineral radioactiu ![]() | |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral redefinit (Rd) ![]() |
Codi IMA | IMA1971-029a ![]() |
Símbol | Zip ![]() |
Referències | [1] |
La zippeïta és un mineral de la classe dels sulfats, que pertany i dona nom al grup de la zippeïta.[2] Va ser descoberta l'any 1845 a les Muntanyes Metal·líferes, a la regió de Karlovy Vary (República Txeca), sent nomenada així en honor de František Xaver Maximilian Zippe (1791-1863), mineralogista austríac.
Característiques
És un uranil-sulfat hidroxilat i hidratat de potassi, de fórmula K₃(UO₂)₄(SO₄)₂O₃(OH)·3H₂O. Cristal·litza en el sistema monoclínic en forma d'incrustacions. La seva duresa a l'escala de Mohs és de 2, sent un mineral força tou. És extreta de les mines com mena de l'estratègic urani. Per la seva alta radioactivitat ha de ser manipulada i emmagatzemada amb els corresponents protocols de seguretat.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la zippeïta pertany a «07.EC: Uranil sulfats amb cations de mida mitjana i grans» juntament amb els següents minerals: cobaltzippeïta, magnesiozippeïta, niquelzippeïta, natrozippeïta, zinczippeïta, rabejacita, marecottita, sejkoraïta-(Y) i pseudojohannita.
Formació i jaciments
Apareix de manera comuna en mines d'urani, sent un mineral de formació secundària, en part post-mineria, en jaciments oxidats d'urani contenint sulfurs. Sol trobar-se associada a altres minerals com: uranopilita, johannita, uranofana, schröckingerita o guix. Als territoris de parla catalana ha estat descrita a la mina Eureka (La Torre de Cabdella, Pallars Jussà).[3]
Varietats
Es coneix una varietat de zippeïta, la cuprozippeïta, una varietat que conté coure amb fórmula Cu(UO₂)₃(SO₄)₃(OH)₂·11H₂O.[4]
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ «Zippeite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 31 març 2015].
- ↑ «Zippeite Group» (en anglès). Mindat. [Consulta: 31 març 2015].
- ↑ «Zippeite from Eureka mine, Castell-estaó, La Torre de Cabdella, La Vall Fosca, El Pallars Jussà, Lleida, Catalonia, Spain». Mindat. [Consulta: 7 febrer 2024].
- ↑ «Cuprozippeite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 31 març 2015].