Chotěšov (okres Plzeň-jih)
Chotěšov | |
---|---|
![]() | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Stod |
Obec s rozšířenou působností | Stod (správní obvod) |
Okres | Plzeň-jih |
Kraj | Plzeňský |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°39′15″ s. š., 13°12′10″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 3 086 (2024)[1] |
Rozloha | 26,81 km²[2] |
Nadmořská výška | 358 m n. m. |
PSČ | 332 14 |
Počet domů | 915 (2021)[3] |
Počet částí obce | 5 |
Počet k. ú. | 5 |
Počet ZSJ | 7 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Plzeňská 88 332 14 Chotěšov [email protected] |
Starosta | Daniel Koláček |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Chotěšov | |
Další údaje | |
Kód obce | 557838 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Chotěšov (německy Chotieschau) je vesnice ležící na řece Radbuze v rovinaté krajině dvacet kilometrů jihozápadně od města Plzně, v okrese Plzeň-jih. Celá stejnojmenná obec, do které kromě samotného Chotěšova patří ještě vesnice Mantov, Losina, Týnec a Hoříkovice, zaujímá území o rozloze 2 681 hektarů. Žije v ní přibližně 3 100[1] obyvatel.
Sousedními obcemi sídla jsou Dobřany, Kotovice, Dnešice, Stod, Vstiš, Úherce, Zbůch a Přehýšov.
Název
Název pochází z archaického tvaru „*chotěš“ (= chceš), druhé osoby přítomného času slovesa „chtít“ se zachovalým kmenovým „o“, jako jej nalezneme např. ve slově „ochota“.
Historie
První písemná zmínka o Chotěšově je z roku 1115, na významu nabyla po založení kláštera. K dalšímu rozvoji dochází po zahájení těžby uhlí a zřízení železnice v roce 1861.
V areálu keramických závodů byla v roce 1951 hloubena jáma Ostrová. Sloužila jako výdušná jáma dolu Masaryk I. na jižním okraji Zbůchu. Dosáhla hloubky 288,4 metru a zasypána byla roku 1965.[4]
Obyvatelstvo
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 1 985 | 2 296 | 2 659 | 3 660 | 4 425 | 4 885 | 4 787 | 4 067 | 3 726 | 3 139 | 2 897 | 2 592 | 2 603 | 2 806 | 2 935 |
Počet domů | 213 | 246 | 274 | 352 | 448 | 489 | 682 | 814 | 749 | 725 | 719 | 785 | 823 | 845 | 915 |
Obecní správa
Části obce
Obecní symboly
Znak a vlajka byly obci uděleny rozhodnutím předsedy Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky dne 17. května 1994. Obec Chotěšov má svůj znak, modro-zlatě dělený štít, nahoře stříbrná osmihrotá hvězda v modrém poli, dole troje černé jelení parohy ve zlatém poli.[7]
Služby a hospodářství
V obci je základní škola 1.–9. třída, sportovní hala, mateřská škola, kulturní dům, kino, pošta, zdravotní středisko, dům pečovatelské služby. Úspěšně se rozbíhá bytová výstavba. Na okraji obce je sportovní letiště Aviatik klubu Chotěšov – plocha pro sportovní létající zařízení.
Největší průmyslový podnik v obci je MD Elektronik na výrobu kabelových svazků. Zaměstnává asi tisíc pracovníků. Dále zde působí soukromá zemědělská společnost a několik soukromých firem zabývajících se stavební, výrobní, řemeslnou a obchodní činností.
Doprava
Chotěšov leží na silnici I/26 Plzeň – Domažlice – hraniční přechod Folmava / Furth im Wald. Asi šest kilometrů od vsi vede dálnice D5 Plzeň – Rozvadov. Obcí také prochází železniční trať Plzeň – Furth im Wald, na které je zřízena zastávka Chotěšov u Stoda. Blíže k Plzni pak leží výhybna Chotěšov.
Pamětihodnosti
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/65/Chata_na_piliri.jpg/170px-Chata_na_piliri.jpg)
- Mezi pamětihodnosti patří chotěšovský klášter založený Hroznatou v letech 1202–1210, farní kostel Narození Panny Marie z roku 1366, mariánský sloup z roku 1687, sloup se sochou svatého Jana Nepomuckého z roku 1700 a morové sloupy.
- Jihovýchodně od Chotěšova se nachází bývalé poutní místo Křížový vrch (487 m). Dnes je tam rozhledna.
- Chata na pilíři bývalého mostu železniční vlečky Stod se nachází na řece Radbuza nedaleko jezu Pančava. Chaloupku postavili zhruba v roce 1993 hoši z Klubu mladých turistů v rámci táborů, které se zde pořádaly.[8] Podle jednoho z tehdejších stavitelů bylo dílo hotové za necelých čtrnáct dní.[9] Na místě bývalého mostu je plánována stavba lávky pro pěší a cyklisty, chata této stavbě musela ustoupit. Toho bylo využito při natáčení filmu Citlivý člověk podle románu Jáchyma Topola a chata byla zapálena.[10]
Akce pořádané v Chotěšově
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Question_book-new.svg/48px-Question_book-new.svg.png)
- Běh Chotěšovem je krosový závod, který měří 5,65 km a pořádá ho OSPV Chotěšov. V roce 2019 se konal 7. ročník této akce.
- Chotěšovská 30 je turistická akce pořádaná více než 45 let chotěšovským Klubem českých turistů. Je určena jak pro pěší, tak pro cyklistiku a nabízí několik různých tras.
- Slavnosti vína se konají se v prostorách kláštera Chotěšov, kde představují tuzemská vinařství. Jsou tu jak známá a oceňovaná vinařství, ale také neznámé. Lze se tu i občerstvit tradičním, tak i netradičním jídlem. Na celý den je vždy připraven doprovodný program s muzikou a tancem.
Osobnosti
- František Xaver Margold (1887–1967), stavitel a malíř
- Václav Hataj (1888–1954), řídící učitel a kronikář
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ DRNEK, Jan. Krajina nad pokladem. Průvodce po historii kamenouhelného dolování na Plzeňsku. Plzeň: Street, 2012. 336 s. ISBN 978-80-904746-0-4. S. 162.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Praha: Český statistický úřad, rev. 2015-12-21 [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Udělené symboly – Chotěšov [online]. 1994-05-17 [cit. 2022-06-09]. Dostupné online.
- ↑ Obdivovaná i zatracovaná: chaloupka na pilíři na řece Radbuze půjde k zemi. Plzeň [online]. 2021-03-14 [cit. 2021-04-08]. Dostupné online.
- ↑ Srub na pilíři bývalého mostu Mantov - Jednou stopou Českem [online]. [cit. 2021-04-08]. Dostupné online.
- ↑ Ikonická chaloupka uprostřed řeky Radbuzy shořela. Zapálili ji filmaři. Novinky.cz [online]. Borgis [cit. 2022-05-26]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Chotěšov na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
- Chotěšov v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Města, městys a obce okresu Plzeň-jih | |
---|---|
Blovice • Bolkov • Borovno • Borovy • Buková • Bukovec • Čečovice • Černovice • Čižice • Čížkov • Čmelíny • Dnešice • Dobřany • Dolce • Dolní Lukavice • Drahkov • Holýšov • Honezovice • Horní Kamenice • Horní Lukavice • Horšice • Hradec • Hradiště • Chlum • Chlumčany • Chlumy • Chocenice • Chotěšov • Jarov • Kasejovice • Kbel • Klášter • Kotovice • Kozlovice • Kramolín • Kvíčovice • Letiny • Lisov • Líšina • Louňová • Lužany • Měcholupy • Merklín • Mileč • Milínov • Míšov • Mladý Smolivec • Mohelnice • Nebílovy • Nekvasovy • Nepomuk • Netunice • Neuměř • Neurazy • Nezdice • Nezdřev • Nová Ves • Nové Mitrovice • Oplot • Oselce • Otěšice • Polánka • Prádlo • Předenice • Přestavlky • Přeštice • Příchovice • Ptenín • Radkovice • Roupov • Řenče • Seč • Sedliště • Skašov • Soběkury • Spálené Poříčí • Srby • Stod • Střelice • Střížovice • Štěnovice • Štichov • Tojice • Třebčice • Týniště • Únětice • Útušice • Ves Touškov • Vlčí • Vlčtejn • Vrčeň • Vstiš • Všekary • Zdemyslice • Zemětice • Žákava • Ždírec • Žinkovy • Životice | |
legenda: město, městys. |