Otrava organofosfáty
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e9/Phosphate_formula.svg/220px-Phosphate_formula.svg.png)
Mnoho organofosfátů je potentními nervově paralytickými látkami. Způsobují inhibici účinku acetylcholinesterázy (AChE) v nervových buňkách. Otrava organofosfáty patří mezi vůbec nejčastější otravy na světě, v zemědělských oblastech bývají často úmyslné jakožto způsob sebevraždy. Otrava organofostáfy může způsobit to, čemu se říká „sebevražedný impuls“, který vede k vysoké četnosti sebevražd v některých sektorech zemědělského průmyslu.[1]
Příklady
- organofosfátové insekticidy, například malathion, parathion, diazinon, fenthion, dichlorvos, chlorpyrifos nebo ethion
- bojové otravné látky, například soman, sarin, tabun, VX nebo Novičok
- oftalmologika: echothiofát, isoflurofát
- antihelmintika, například trichlorfon
- herbicidy, například tribufos nebo merfos (trikresylfosfáty)
Příznaky
Při otravě organofosfáty se objevuje slinění, slzení, nucení na močení a defekaci, motilita trávicí soustavy, zvracení a stažení zornic. Může se objevit bronchospasmus, rozmazané vidění a bradykardie. Příznaky jsou způsobeny nadbytkem acetylcholinu, který je důsledkem inhibice acetylcholinesterázy.
Léčba
Jako antidotum lze použít atropin společně s pralidoximem nebo jiným pyridiniumoximem (např. trimedoximem nebo obidoximem),[2] použití oximů se však ukázalo jako zbytečné nebo možná i škodlivé, přinejmenším ve dvou metaanalýzách.[3][4] Atropin je muskarinový antagonista, proto blokuje periferní účinek acetylcholinu.
Potenciální účinky organofosfátů v prostředí
Používání organofosfátů v leteckých mazacích olejích a hydraulických kapalinách a jejich dopady na zdraví a bezpečnost letu je nyní podrobováno zkoumání. Zdravotní poruše zřejmě způsobené expozicí kontaminovaného vzduchu vháněného dmychadlem do prostoru pro cestující se říká aerotoxický syndrom.
Mark Purdey (1998) vznesl hypotézu, že organofosfáty, zvláště fosmet, vyvolaly epidemii transmisivní spongiformní encefalopatie, konkrétně BSE.[5] Vědecký řídicí výbor EU pro bezpečnost potravin prověřil důkazy a žádné spojení neshledal.[6]
Toxikologická literatura se perzistentní chronické toxicitě organofosfátů po akutní otravě nebo při dlouhodobé expozici nízkým dávkám věnuje poměrně obsáhle. Po několikatýdenních expozicích některým organofosfátům se objevoval jev zvaný OPIDP či OPIDN (pozdní polyneuropatie vyvolaná organofosfáty), který způsobuje deneraci periferních nervů.[7]
Případy otrav
Případ Ginger Jake
Zjevným případem OPIDN je „Ginger Jake“, který se stal za dob prohibice ve 30. letech 20. století. U tisíců mužů na jihu a středozápadě USA se vyvinula slabost a bolest v končetinách po pití „lékařské“ náhražky alkoholu. Nápoj označovaný jako „Ginger Jake“ obsahoval falšovaný extrakt Jamaica ginger obsahující triorthokresylfosfát (TOCP), který způsobil částečně reverzibilní poškození nervů. Poškození mělo za následek kulhání nazývaní „Jake Leg“ nebo „Jake Walk“; tyto termíny se pak často vyskytovaly v tehdejší bluesové hudbě. V Evropě a Maroku byly případy otrav TOCP z kontaminovaných abortiv, resp. jedlých olejů.[8]
Případ Skripalovi
V roce 2018 byli otráveni v březnu 2018 v britském Salisbury otráveni ruský dvojitý agent Sergej Skripal a jeho dcera Julija. Podle pozdějších analýz měla být k otravě použita látka označovaná jako A234.[9]
Případ Navalnyj
V srpnu 2020 byl Alexej Navalnyj při cestě letadlem z Tomsku do Moskvyotráven dle testů německé vojenské laboratoře neupřesněnou látkou z této skupiny.[10][11] Organizace pro zákaz chemických zbraní potvrdila přítomnost látky ze skupiny Novičok ve vzorcích moči a stolice Navalného [12][13][14][15]
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Organophosphate poisoning na anglické Wikipedii.
- ↑ Archivovaná kopie. www.pan-uk.org [online]. [cit. 2011-07-15]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-07-22.
- ↑ Jokanović M, Prostran M. Pyridinium oximes as cholinesterase reactivators. Structure-activity relationship and efficacy in the treatment of poisoning with organophosphorus compounds. Curr. Med. Chem.. 2009, s. 2177–88. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-09-10. DOI 10.2174/092986709788612729. PMID 19519385. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. Archivovaná kopie. www.bentham-direct.org [online]. [cit. 2019-06-13]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2017-09-10. - ↑ Rahimi R, Nikfar S, Abdollahi M. Increased morbidity and mortality in acute human organophosphate-poisoned patients treated by oximes: a meta-analysis of clinical trials. Hum Exp Toxicol. 2006, s. 157–62. Dostupné online. DOI 10.1191/0960327106ht602oa. PMID 16634335. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“.[nedostupný zdroj] - ↑ Peter JV, Moran JL, Graham P. Oxime therapy and outcomes in human organophosphate poisoning: an evaluation using meta-analytic techniques. Crit. Care Med.. 2006, s. 502–10. Dostupné online. DOI 10.1097/01.CCM.0000198325.46538.AD. PMID 16424734. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ Purdey M. High-dose exposure to systemic phosmet insecticide modifies the phosphatidylinositol anchor on the prion protein: the origins of new variant transmissible spongiform encephalopathies?. Med. Hypotheses. 1998, s. 91–111. Dostupné online. DOI 10.1016/S0306-9877(98)90194-3. PMID 9572563. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ Health and Consumer Protection – Scientific Steering Committee – Outcome of discussions 18 [online]. [cit. 2007-07-30]. Dostupné online. Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ Costa LG. Current issues in organophosphate toxicology. Clin. Chim. Acta. 2006, s. 1–13. DOI 10.1016/j.cca.2005.10.008. PMID 16337171. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ Morgan JP, Tulloss TC. The Jake Walk Blues. A toxicologic tragedy mirrored in American popular music. Ann. Intern. Med.. 1976, s. 804–8. PMID 793467. Je zde použita šablona
{{Cite journal}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ ., Plk. doc. PharmDr. Daniel Jun, Ph.D. Co zabije špiona Skripala a proč novičok v Česku nemáme. iDNES.cz [online]. 2018-03-29 [cit. 2018-04-28]. Dostupné online.
- ↑ Německá vláda: Navalnyj byl otráven jedem ze skupiny novičoků. Deník N [online]. 2020-09-02 [cit. 2020-09-02]. Dostupné online.
- ↑ Erklärung der Bundesregierung im Fall Nawalny [online]. bundesregierung.de, 2020-09-02 [cit. 2020-09-02]. Dostupné online. (německy)
- ↑ OPCW Issues Report on Technical Assistance Requested by Germany [online]. 2020-10-06 [cit. 2020-10-06]. Dostupné online. (anglicky) Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ OPCW: Novichok found on Alexei Navalny samples | DW | 06.10.2020 [online]. [cit. 2020-10-06]. Dostupné online. (anglicky) Je zde použita šablona
{{Cite web}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ SCHWIRTZ, Michael. Nerve Agent Was Used to Poison Navalny, Chemical Weapons Body Confirms. The New York Times. 2020-10-14. Dostupné online [cit. 2020-10-20]. ISSN 0362-4331. (anglicky) Je zde použita šablona
{{Cite news}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“. - ↑ DEUTSCH, Anthony. Chemical weapons body confirms nerve agent Novichok in Navalny's blood. Reuters. 2020-10-06. Dostupné online [cit. 2020-10-20]. (anglicky) Je zde použita šablona
{{Cite news}}
označená jako k „pouze dočasnému použití“.