Projekt 667BDR
Projekt 667BDR / třída Delta III | |
---|---|
![]() Ponorka K-433 třídy Delta III v zátoce Providěnija na Čukotce v září 1983. Věž je poškozená po kolizi s ledovcem. Patrná je vysoká nástavba pro rakety | |
Obecné informace | |
Uživatelé | Sovětské námořnictvo Ruské námořnictvo |
Typ | ponorka |
Lodě | 14 |
Osud | aktivní |
Předchůdce | Projekt 667BD / třída Delta II |
Nástupce | Projekt 667BDRM / třída Delta IV |
Technické údaje | |
Výtlak | 8940 t (na hladině) 10 600 t (pod hladinou) |
Délka | 155 m |
Šířka | 11,7 m |
Ponor | 8,7 m |
Pohon | 2 reaktory, 2 turbíny |
Rychlost | 14 uzlů (na hladině) 25 uzlů (pod hladinou) |
Posádka | 120 |
Výzbroj | 4× 533mm torpédomet 2× 406mm torpédomet 16× R-29R |
Projekt 667BDR (v kódu NATO třída Delta III) je třída raketonosných ponorek Sovětského námořnictva s jaderným pohonem. Třída představuje třetí verzi rozsáhlé skupiny celkem 43 raketonosných ponorek třídy Delta, tvořící od 70. let páteř sovětských námořních strategických sil. Liší se především použitím raket nové verze R-29R. Část ponorek stále slouží v Ruském námořnictvu.
Stavba a uživatelé
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ea/Delta_III_class_SSBN.svg/220px-Delta_III_class_SSBN.svg.png)
Vývoj ponorek projektu 667BDR byl zadán roku 1972 konstrukční kanceláři Rubin.[1] Sovětské loděnice v Severodvinsku postavily celkem 14 ponorek této třídy. Do služby byly zařazeny v letech 1976–1982.
Konstrukce
Torpédovou výzbroj představují čtyři 533mm torpédomety a dva 406mm torpédomety. V rozměrné nástavbě za bojovou věží je, ve dvou řadách, umístěno 16 balistických raket R-29R (v kódu NATO SS-N-18 Stingray), odpalovaných pomocí systému D-9R.[1] Jedná se o první sovětské balistické rakety s vícenásobnou jadernou hlavicí (MIRV). Střela nesoucí tři hlavice o síle 200 kT TNT měla dolet 6500 km. Pokud ovšem nesou jen jednu hlavici o síle 450 kT, dolet se zvětší na 8000 km. Nejvyšší počet hlavic na jedné raketě je sedm.
Pohonný systém ponorek tvoří dva tlakovodní reaktory OK-700A a dvě parní turbíny TZA-635. Nejvyšší rychlost ponorek dosahuje 14 uzlů na hladině a 25 uzlů pod hladinou.
Odkazy
Reference
- ↑ a b 667BDR DELTA III [online]. [cit. 2011-11-24]. Dostupné online. (anglicky)
Literatura
- CHANT, Chris. Válečné lodě současnosti. Praha: Deus, 2006. ISBN 80-86215-81-4. S. 256.
- PEJČOCH, Ivo; NOVÁK, Zdeněk; HÁJEK, Tomáš. Válečné lodě 7 – Druhá část zemí Evropy po roce 1945. Praha: Ares, 1998. ISBN 80-86158-08-X. S. 353.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Projekt 667BDR na Wikimedia Commons
- Nuclear-powered ballistic missile submarines - Project 667BDR [online]. russianships.info [cit. 2015-06-09]. Dostupné online. (anglicky)
Sovětské a ruské ponorky po roce 1945 | |
---|---|
Dieselelektrické ponorky | Projekt 613 / Whiskey • Projekt 611 / Zulu • Projekt 633 / Romeo • Projekt 615 / Quebec • Projekt 617 / Whale • Projekt 641 / Foxtrot • Projekt 641B / Tango • Projekt 877 / Kilo • Projekt 677 / Lada |
Stíhací ponorky s jaderným pohonem | Projekt 627 / November • Projekt 671 / Victor I • Projekt 671RT / Victor II • Projekt 671RTM / Victor III • Projekt 705 / Alfa • Projekt 945 / Sierra • Projekt 685 / Mike • Projekt 971 / Akula • Projekt 885 / Jaseň |
Raketonosné ponorky | Projekt 629 / Golf • Projekt 658 / Hotel • Projekt 667A / Yankee • Projekt 667 / Delta • Projekt 941 / Typhoon • Projekt 955 / Borej |
Nosiče letounových střel | Projekt 659 / Echo I • Projekt 651 / Juliett • Projekt 675 / Echo II • Projekt 670 / Charlie • Projekt 661 / Papa • Projekt 949 / Oscar |
Speciální typy | Projekt 690 / Bravo • Projekt 940 / India • Projekt 1840 / Lima • Projekt 1910 / Uniform • Projekt 1710 / Beluga • Projekt 865 / Losos |