Mecklenburg-Etu-Pommeri
Mecklenburg-Etu-Pommeri Mecklenburg-Vorpommern | |
---|---|
![]() | |
![]() Lippu | ![]() Vaakuna |
![]() Sijainti | |
Valtio | Saksa |
Hallinto | |
– hallinnollinen keskus | Schwerin |
– suurin kaupunki | Rostock |
– Pääministeri | Manuela Schwesig (SPD) |
Pinta-ala | 23 213 km² |
Väkiluku (31.12.2020) | 1 610 774 |
– väestötiheys | 69 as./km² |
Mecklenburg-Vorpommern | |
Infobox OK |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Schwerin_Castle_Aerial_View_Island_Luftbild_Schweriner_Schloss_Insel_See.jpg/300px-Schwerin_Castle_Aerial_View_Island_Luftbild_Schweriner_Schloss_Insel_See.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ec/Mecklenburg-Vorpommern_Map_Districts_Border_Mecklenburg_Western_Pomerania_-_Landkreise_Grenzen_Karte_MV_MeckPomm.svg/300px-Mecklenburg-Vorpommern_Map_Districts_Border_Mecklenburg_Western_Pomerania_-_Landkreise_Grenzen_Karte_MV_MeckPomm.svg.png)
Mecklenburg-Etu-Pommeri (saks. Mecklenburg-Vorpommern) on Saksan osavaltio maan pohjoisosassa, Itämeren rannikolla. Lännessä sen rajanaapuri on Schleswig-Holstein, lounaassa Niedersachsen (Ala-Saksi), etelässä Brandenburg ja idässä Puola. Osavaltioon kuuluu myös saaria Itämerellä, merkittävimpinä Rügen, Hiddensee, Usedom ja Poel. Osavaltiolla on pinta-alaa 23 200 km², ja siellä on 1,6 miljoonaa asukasta, mikä tekee siitä Saksan harvimmin asutun osavaltion. Pääkaupunki on Schwerin, mutta satamakaupunki Rostock on asukasluvultaan yli kaksi kertaa niin suuri. Mecklenburg-Etu-Pommeri kärsii suurista muuttotappioista. 25 suurimmasta kunnasta ainoastaan kaksi on muuttovoittoisia ja kaikki kaupungit ovat muuttotappioisia.
Itämeren rannat ja saaret houkuttelevat monia turisteja vuosittain, kuten myös sisämaan järvet. Suurimmat kaupungit ovat Rostock, Greifswald, Stralsund, Schwerin, Neubrandenburg ja Güstrow. Yli 200 000 asukkaan Rostockia lukuun ottamatta kaikkien kaupunkien asukasluku on alle 100 000.[1]
Historia
Vanha Pommeri, johon kuului Stettin (nykyään Szczecin) ja alueet Oderjoen itäpuolella (Taka-Pommeri, Hinterpommern) kuuluu nykyään Puolaan. Etu-Pommeri (Vorpommern) oli Ruotsin hallussa Westfalenin rauhasta 1648. Ruotsin Pommeri liitettiin Preussiin 1720 ja 1815.
Etu-Pommerin länsipuolelle sijaitseva Mecklenburg oli ruhtinaskunta vuodesta 1348 lähtien, mutta jaettiin 1621. Mecklenburg-Schwerin ja Mecklenburg-Strelitz muodostettiin suuriruhtinaskunniksi 1815, mutta ne saivat tasavaltalaiset hallitukset 1918. Ne liitettiin lyhyeksi aikaa Länsi-Pommeriin 1947–1952. Saksan demokraattinen tasavalta lakkautti 1952 alueen jakamalla sen kolmeksi piiriksi. Alueet ovat olleet nykyisen osavaltion osa Saksojen yhdistymisestä vuodesta 1990, jolloin Saksan demokraattisen tasavallan piirit järjestettiin Saksan liittotasavallan järjestelmän mukaisiksi osavaltioiksi.
Hallinto ja politiikka
Osavaltion lainsäädäntöelimenä toimii Mecklenburg-Etu-Pommerin maapäivät. Aiemmin osavaltio oli jaettu 12 piiriin (Kreise) ja kuuteen itsenäiseen kaupunkiin. Vuoden 2011 syyskuussa osavaltio järjestettiin uudelleen kuuteen piiriin.
Hallituspuolueet ovat SPD ja Vasemmisto ja pääministeri Manuela Schwesig (SPD, 2017–)
Suurimmat kaupungit
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/Warnemuende-strand-leuchtturm-teepott-2013.jpg/300px-Warnemuende-strand-leuchtturm-teepott-2013.jpg)
Kaupunki | Asukasluku 31.12.2020[2] |
---|---|
Rostock | 209 061 |
Schwerin | 95 609 |
Neubrandenburg | 63 372 |
Greifswald | 59 282 |
Stralsund | 59 205 |
Wismar | 42 824 |
Güstrow | 28 999 |
Waren (Müritz) | 21 147 |
Neustrelitz | 20 151 |
Parchim | 17 622 |
Lähteet
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mecklenburg-Etu-Pommeri Wikimedia Commonsissa
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/Coat_of_arms_of_Mecklenburg-Western_Pomerania_%28small%29.svg/40px-Coat_of_arms_of_Mecklenburg-Western_Pomerania_%28small%29.svg.png)
|