Izobután
Izobután | |||
![]() | ![]() | ||
![]() | |||
IUPAC-név | izobután | ||
Szabályos név | 2-metilpropán | ||
Kémiai azonosítók | |||
---|---|---|---|
CAS-szám | 75-28-5 | ||
| |||
Kémiai és fizikai tulajdonságok | |||
Kémiai képlet | C4H10 | ||
Moláris tömeg | 58,12 g/mol | ||
Megjelenés | színtelen gáz | ||
Sűrűség | 2,51 g/l, gáz (15 °C, 1 atm); 593,4 kg/m³, folyadék | ||
Olvadáspont | −159,6 | ||
Forráspont | −11,7 | ||
Oldhatóság (vízben) | oldhatatlan | ||
Veszélyek | |||
MSDS | External MSDS | ||
EU osztályozás | Igen gyúlékony (F+) | ||
NFPA 704 | ![]() 4 1 0 | ||
R mondatok | R12 | ||
S mondatok | (S2), S9, S16 | ||
Lobbanáspont | lobbanékony gáz | ||
Öngyulladási hőmérséklet | 460 °C | ||
Robbanási határ | 1,8–8,4% | ||
Rokon vegyületek | |||
Rokon alkánok | bután | ||
Rokon vegyületek | izopentán neopentán | ||
Ha másként nem jelöljük, az adatok az anyag standardállapotára (100 kPa) és 25 °C-os hőmérsékletre vonatkoznak. |
Az izobután, metilpropán vagy 2-metilpropán egy alkán, a bután izomere.
Mióta felmerült a freonok ózonrétegkárosító hatása, egyre inkább ezzel az anyaggal helyettesítik a hűtőgépekben és az aeroszolok hajtógázaiban. Hűtőanyagként vagy hajtógázként alkalmazva R-600a néven is illetik. Az izooktán szintézisében is használja a petrolkémiai ipar.[1]
Jegyzetek
- ↑ Patent Watch, July 31, 2006.. [2007. március 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. május 15.)
Kémiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap