Mézgás
Mézgás (Miezgovce) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Trencséni |
Járás | Báni |
Rang | község |
Első írásos említés | 1389 |
Polgármester | Juraj Trgyňa |
Irányítószám | 957 01 |
Körzethívószám | 038 |
Forgalmi rendszám | BN |
Népesség | |
Teljes népesség | 283 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 30 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 244 m |
Terület | 8,75 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Mézgás weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Mézgás témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Mézgás (korábban Miezgóc, szlovákul Miezgovce) község Szlovákiában, a Trencséni kerületben, a Báni járásban.
Fekvése
Bántól 4 km-re keletre, 240 m magasan fekszik.
Története
1389-ben „Negowycha” néven Luxemburgi Zsigmond adománylevelében említik először, melyben az ugróci uradalmat Stíbor vajdának adja. 1439-ben Albert király oklevele „Myzgoucz” néven említi Beckó várának tartozékaként. Ezután a Bánffy család birtoka, majd 1450-ben a szentmiklósi Pongrácok foglalták el, ami ellen a Bánffyak a nyitrai káptalannak írt levélben tiltakoztak. A Pongrácok után Bánffy András birtoka, halála után pedig özvegyéé. 1502-ben a Bánffyak a Zablathy családnak adták zálogbirtokul. 1547-ben a Zay család szerezte meg, akik a jobbágyság megszüntetéséig voltak a falu urai. 1663-ban a török pusztított a településen, melyet megviseltek Thököly Imre Habsburgellenes harcai is. A Za Kostolom és Kostolný háj dűlőnevek arról tanúskodnak, hogy a településnek régebben temploma is volt. A templom létéről tanúskodik az 1729. és 1767. évi egyházlátogatási jegyzőkönyv is. A feljegyzések szerint a község első haranglába 1757-ben épült. 1786-tól a Zay család megosztozott a birtokon a Kolonichokkal. 1790-ben a községnek 181 lakosa volt, közülük 109 katolikus és 72 evangélikus.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „MIZGOLCZ. Mizgovcze. Tót falu Trentsén Várm. földes Ura. G. Kollonics Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Bánhoz nem meszsze, és annak filiája, határja középszerű.”[2]
1828-ban 17 házban 183 lakos élt itt, ebből 63 katolikus, 109 evangélikus és 11 zsidó.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Miezgocz, tót falu, Trencsén az uj rend szer. Nyitra vmegyében, az ugróczi uradalomban: 67 kath., 109 evang., 8 zsidó lak. Földje hegyes sovány; fenyves erdeje van.”[3]
A trianoni diktátumig Trencsén vármegye Báni járásához tartozott.
Valószínűleg korábbi templomának alapjait tárták fel az 1960-as években a temető délkeleti részén.
Népessége
1910-ben 428, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 249 lakosából 247 szlovák volt.
2011-ben 264 lakosából 257 szlovák volt.
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar országnak leírása | Országleírások | Kézikönyvtár (magyar nyelven). www.arcanum.com. (Hozzáférés: 2024. február 14.)
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Külső hivatkozások
- Hivatalos oldal
- Községinfó
- Mézgás Szlovákia térképén
- E-obce.sk
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap