Nemzeti jelkép megsértése
![]() | Ez a szócikk vagy szakasz elsősorban magyarországi nézőpontból tárgyalja a témát, és nem nyújt kellő nemzetközi kitekintést. Kérünk, segíts bővíteni a cikket, vagy jelezd észrevételeidet a vitalapján. |
A nemzeti jelkép megsértésének vétsége a magyar büntetőtörvénykönyv[1] szerint büntetendő cselekmény, a köznyugalom elleni bűncselekmények csoportjába tartozik. A bűncselekménnyé minősítés célja, hogy garantálják Magyarország jelképeinek tiszteletben tartásához fűződő társadalmi érdeket.
Törvényi meghatározása
„Aki nagy nyilvánosság előtt Magyarország himnuszát, zászlaját, címerét vagy a Szent Koronát sértő vagy lealacsonyító kifejezést használ, illetve azokat más módon meggyalázza, ha súlyosabb bűncselekmény nem valósul meg, vétség miatt egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.[2]”
Története
Ezt a bűncselekményt korábban az 1978. évi IV. törvény 269/A. §-a szabályozta.[3] Ennek a rendelkezésnek az alkotmányellenességére hivatkozva indítványt terjesztettek be az Alkotmánybírósághoz.
Az Alkotmánybíróság 13/2000. (V.12.) határozatában kifejtette, hogy noha a nemzeti jelképekkel kapcsolatos negatív kritikák, vélemények nem szankcionálhatóak, azaz a jelképek nem kritizálhatatlanok, a nemzeti jelképek bizonyos értelemben kívül esnek a vélemények pluralizmusán.[4]
A bűncselekmény jogi tárgya
A bűncselekmény jogi tárgya a magyar nemzeti jelképek, mint a nemzet összetartozását szimbolizáló himnusz, zászló, és címer sérthetetlenségében és tiszteletben tartásában megnyilvánuló köznyugalom.
A bűncselekmény elkövetési tárgya
Elkövetési tárgyai a magyar Alaptörvényben nemzeti jelképeknek elismert himnusz, zászló, és címer.
Elkövetési magatartása
Elkövetési magatartása a sértő vagy lealacsonyító kifejezés használata (vagyis a jelképekkel kapcsolatos nemzeti érzületet sértő, becsmérlő szavak, kifejezések) vagy más ilyen cselekmény (zászló elégetése, letépése, bemocskolása). A cselekményeknek nagy nyilvánosság előtt kell történniük. A bűncselekmény az elkövetési magatartás kifejtésével befejezetté válik.
A bűncselekmény alanya
A bűncselekmény alanya bárki lehet.
Szándékosság
A bűncselekmény kizárólag szándékosan követhető el.
Szubszidiaritás
Szubszidiárius bűncselekmény, tehát csak akkor büntetendő, ha súlyosabb bűncselekmény nem valósul meg. Látszólagos halmazat áll fenn a közösség elleni izgatással vagy a garázdasággal.
Jegyzetek
- ↑ 2012. évi C. törvény
- ↑ 2012. évi C. törvény 334. §
- ↑ 269/A. § Aki nagy nyilvánosság előtt a Magyar Köztársaság himnuszát, zászlaját vagy címerét sértő vagy lealacsonyító kifejezést használ, vagy más ilyen cselekményt követ el, ha súlyosabb bűncselekmény nem valósul meg, vétség miatt egy évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.
- ↑ http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/2E002030B1D50AF2C1257ADA00528F1A?OpenDocument