Szil (település)
![]() | Ez a szócikk a községről szól. Hasonló címmel lásd még: szil (egyértelműsítő lap). |
Szil | |||
![]() | |||
Római katolikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Nyugat-Dunántúl | ||
Vármegye | Győr-Moson-Sopron | ||
Járás | Csornai | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Németh Péter (független)[1] | ||
Irányítószám | 9326 | ||
Körzethívószám | 96 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1316 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 42,6 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 31,03 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Szil Pozíció Győr-Moson-Sopron vármegye térképén | |||
Szil weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szil témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Szil község Győr-Moson-Sopron vármegyében, a Csornai járásban.
Fekvése
Magyarország északnyugati részén, a Kisalföld közepén, szinte pontosan a Rábaköz középpontjában fekszik, Csornától 16 kilométerre délre, közel egyenlő távolságra a Hanság mocsárvilágától és a Rába folyótól.
Megközelítése
Legfontosabb közúti megközelítési útvonala a 86-os főút, amely nagyjából délnyugat-északkeleti irányban húzódik végig a település északi részén: ezen érhető el Csorna, illetve Répcelak-Szombathely felől is. Keresztirányban, többé-kevésbé észak-déli irányt követve a 8604-es út halad rajta végig, amely a 85-ös főút rábatamási szakaszától húzódik Szil déli szomszédjáig, Vág településig. Magyarkeresztúrral és az M86-os autóút ottani csomópontjával a 8605-ös út köti össze; határszéleit érinti még délen a 8425-ös út, délnyugaton pedig a 8426-os út is.
A hazai vasútvonalak közül a települést a MÁV 16-os számú Hegyeshalom–Porpác-vasútvonala érinti, de a vonalnak nincs megállási pontja Szil területén. A legközelebbi vasúti csatlakozási lehetőség Szil-Sopronnémeti vasútállomás Sopronnémeti belterületének déli szélén, Szil központjától mintegy 4 kilométerre északra.
Címer
Csücskös, négyelt pajzs, melynek első negyedében bástya piros mezőben, a másodikban búzakalász kék mezőben, a harmadikban ekevas kék mezőben, a negyedikben szablyát tartó páncélos kar piros mezőben. Az ekevas és a bástyatorony már az 1786-os pecséteken is szerepel.
Története
A település neve egy 1230-ban kelt oklevélben tűnik fel először. 1492-ben megkapta a mezővárosi rangot; akkor a térség egyik jelentős központja volt. Feljegyzések szerint a 16. században már több mint 3000 ember lakta. Mai templomának elődje a 18. század elején épült, körülötte temető terült el még 1887-ben is. A falu népessége a 19. század közepén 2500-3000 között volt, lakói kizárólag a mezőgazdaságból éltek. A roma közösség, amely 1870 körül telepedett le Szilban, ma mintegy száz főt számlál. Gyakori családnevek a romák között a Karika, az Orsós és a Balogh, a nem romák között pedig a Mészáros, a Boda, a Domonkos, a Ruzsits, a Kovács, a Gyurasits, a Perlaky és a Jakab.
A 19. század második felében a közeli téglagyárának jövedelméből meggazdagodott Schlitter család is jelen volt a faluban, s a helyiek azt gyanítják, hogy egy 2009-ben megtalált vaskoporsóban e család egyik tagja pihen.
1886 körül új templom építését sürgették a sziliak, mert a régi életveszélyessé vált. 1887-ben le is bontották, s a körülötte elterülő temetőt áthelyezték. Az új templomot és a mellette lévő parókiát az utolsó vacsora tiszteletére szentelték föl 1890-ben, Gyurasits János bíróskodása idején. Az épület robusztus, egyhajós, neoromán stílusú. A templomot 1990-ben (akkor Gyurasits Ottó végezte a festőmunkát) és 2004/2005-ben is restaurálták, többek közt Czigány Jenő hagyatékából. Jelenlegi misézője Ács Lajos kanonok atya.
A 19/20. század fordulóján több középület is épült Szilban: kultúrház, postahivatal, iskola, zárda, a későbbi tanácsháza vagy a mai gyógyszertár. A faluban még az 1930-as években is gyakoriak voltak a tömésházak. Többségükben bakdúcos fedélszékeket készítettek, néhol még ma is ilyenek épülnek.
A világháborúkban sok szili lakos elesett, zsidókat is hurcoltak el, akik közül csak páran tértek haza.
A 20. század derekán a falu lakóinak száma 3000 fő körül volt; ekkor elkezdett csökkenni, mert egyre többen városba költöztek. A mezőgazdasági termelőszövetkezet megalakítása előtt nagyon népszerű volt a faluban a cikória (a helyiek szavával „cigóri”) nevű kávénövény termesztése. A szövetkezetet 1959-60-ban alakították meg "Győzelem" néven. Gazdálkodásáért többször is elismerést kapott.
1962 és 1987 között eredményesen működött a Kovács János vezette Szil és Vidéke Takarékszövetkezet is.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Székely József (KDNP)[3]
- 1994–1998: Székely József (KDNP)[4]
- 1998–2002: Szalay László (független)[5]
- 2002–2006: Lengyel Lajos (független)[6]
- 2006–2010: Lengyel Lajos (független)[7]
- 2010–2014: Lengyel Lajos (független)[8]
- 2014–2019: Lengyel Oszkár Mártonné (független)[9]
- 2019–2024: Németh Péter (független)[1]
- 2024– :
A településen a 2002. október 20-án megtartott önkormányzati választás érdekessége volt, hogy az országos átlagot jóval meghaladó számú, összesen 7 polgármesterjelölt indult. Ilyen nagy számú jelöltre abban az évben az egész országban csak 24 település lakói szavazhattak, ennél több (8 vagy 10) aspiránsra pedig hét másik településen volt példa.[6]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1354 | 1335 | 1319 | 1386 | 1310 | 1316 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,4%-a magyarnak, 4,4% cigánynak, 1,9% németnek, 1% románnak mondta magát (12,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 70,5%, református 1,3%, evangélikus 3,6%, felekezeten kívüli 6,5% (17,3% nem nyilatkozott).[10]
Látnivalók
- Utolsó vacsora katolikus templom (festette: Samodai József)
- Kisboldogasszony katolikus plébániatemplom
- Szent István-szobor
- Szent Erzsébet-szobor
- Szentháromság-szobor
- Szent Vendel-szobor
- Pozsgay-kereszt
- Mátay-kereszt
- Sipos-kereszt
- Farkas-kereszt
- Trianon-emlékmű
Érdekességek
- A község nevében helyi ejtés szerint mély hangrendű i szerepel, ennek megfelelően a falunévhez is toldalékolás esetén mély hangrendű toldalék járul (Szilban stb.).[11]
- A település nevét, és a vásárokra lábon hajtott állatok itatására alkalmas kútjának emlékét őrzi az ismert, minden bizonnyal több száz éve énekelt, Szélről legeljetek című népdal szövege:
„…szili kút, szanyi kút, szentandrási, sobri kút.”
Hivatkozások
- ↑ a b Szil települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 11.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Szil települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Szil települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 4.)
- ↑ Szil települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
- ↑ a b Szil települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
- ↑ Szil települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 20.)
- ↑ Szil települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 23.)
- ↑ Szil települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. [2020. április 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 4.)
- ↑ Szil Helységnévtár
- ↑ Szilbe(n). e-nyelv.hu, 2014. június 25. (Hozzáférés: 2023. december 25.)
További információk
- Szil az utazom.com honlapján[halott link]
- A település honlapja
Győr-Moson-Sopron megyeportál
Magyarországportál
Földrajzportál