Skoltesamer
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2e/Skolt_family.jpg/250px-Skolt_family.jpg)
Skoltesamer, bare skolter eller østsamer er en samisk minoritet bosatt i grensetraktene mellom Russland, Finland og Norge (Neiden).
De fleste skoltesamene er bosatt i og omkring tettstedene Sevettijärvi, Keväjärvi, Nellim i Enare kommune i Finland, og i Neiden og Pasvik i Sør-Varanger kommune i Norge. Skoltene anses for å være urfolk på Kolahalvøya og hører til den østlige gruppen med samer, tatt i betraktning deres språk (skoltesamisk/østsamisk) og tradisjoner.[1] Det finnes anslagsvis 1000 skoltesamer, hvorav omkring 300 kan snakke skoltesamisk.[trenger referanse]
Hovedsakelig er de russisk-ortodokse. Munken Trifon fra Petsamo konverterte skolterne til kristendommen på 1500-tallet[2] og fortsatt er majoriteten av skolterne medlemmer av Den østlige ortodokse kirke.
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Russian_Skolt_Sami_after_Photo_1871.jpg/250px-Russian_Skolt_Sami_after_Photo_1871.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fc/%C3%84%CA%B9vv_Cafe%2C_Neiden.jpg/250px-%C3%84%CA%B9vv_Cafe%2C_Neiden.jpg)
Det østsamiske området bestod av fire siidaer Neiden, Pasvik, Petsjenga og Suenjel.[3][4][5][6]
Som et resultat av «Tartu-avtalen» mellom Finland og Russland (1920), ble skoltesamenes hjemland delt i to: den vestlige delen, Petsamo, ble en del av Finland og den østre delen ble en del av Sovjetunionen. Grensa ble en trussel for hele skoltfolkets identitet ettersom det ble vanskelig for dem å leve som de tradisjonelt hadde gjort, med reinsdrift, jakt og fiske.
Etter vinterkrigen (1939) mistet Finland sin del av Fiskerhalvøya til Sovjetunionen og etter den finske fortsettelseskrigen mistet de Petsamo også. Dette resulterte i at de skolterne som bodde i området ble evakuert til Finland.
Skoltebyen i Neiden ble fredet i 2000 som et helhetlig kulturmiljø.[7] Den norske staten leverte i 2011 tilbake 96 skoltiske skjelett som hadde blitt fjernet fra graver i 1915.[8]
Äʹvv skoltesamisk museum åpnet i Neiden i 2017. Det lille, ortodokse Sankt Georgs kapell i Neiden er også et skoltesamisk kulturminne.
- «Skolter og lapper i fjæra ved Kirkenes» 1907.Foto: Ellisif Wessel
-
-
- Skoltesamer med hunder uten for teltet ved Langfjordvann i Sør-VarangerFoto: Ellisif Wessel
Referanser
- ^ NOU 2002:12 Rettslig vern mot etnisk diskriminering. Oslo: Statens forvaltningstjeneste. 2002. s. 38. ISBN 8258306510.
- ^ The memory of St. Triphon of Petsamo Siida; samimuseum.fi
- ^ NOU 1997:4 Naturgrunnlaget for samisk kultur. Oslo. 1997. s. 338. ISBN 8258304178.
- ^ Andresen, Astri (1989). Sii'daen som forsvant : østsamene i Pasvik etter den norsk-russiske grensetrekningen i 1826. Sør-Varanger museum.
- ^ Hirsti, Reidar (1974). Suenjel-folket - ved veis ende. Tiden. ISBN 8210009788.
- ^ Enbusk, Rolf (1984). Østsamene i Neiden. Samenes landsforbund.
- ^ Skoltebyen Neiden kulturmiljø Arkivert 26. august 2018 hos Wayback Machine.; Riksantikvaren; miljostatus.no, 9.3.2018
- ^ «- Hva skal jeg bukke for? Vi er frarøvet alt!» Staten kom til samene med 94 skjeletter etter 96 år.; Dagbladet, 25. september 2011
Eksterne lenker
- (en) Skolt Sami – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- Skolt Sámi on Siidas website Arkivert 6. oktober 2007 hos Wayback Machine.
- v
- d
- r
![Samelands flagg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/Sami_flag.svg/70px-Sami_flag.svg.png)
- Museer
- De Samiske Samlinger
- Beaivváš Sámi Našunálateáhter
- Joik
- Samedrakt
- Duodji
- Kunst
- Kunstnerråd
- Samisk senter for samtidskunst
- Samiske kunstnere
- Litteratur
- Forfattere
- Musikere
- Sameloven
- Sametinget og Sametingsvalg
- Sametingspresident, Sametingsrådet og Liste over sametingspresidenter
- Sametingets arbeidsorden
- Sametingsbygningen
- Sametingene i Finland, Sverige og Russland · Samisk parlamentarisk råd