Comuna Vama, Satu Mare
Vama | |
Vámfalu | |
— comună — | |
![]() Vama (România) Poziția geografică în România | |
Coordonate: 47°49′15″N 23°24′18″E ({{PAGENAME}}) / 47.820736°N 23.404921°E | |
---|---|
Țară | ![]() |
Județ | ![]() |
SIRUTA | 139330 |
Reședință | Vama |
Sate componente | Vama |
Guvernare | |
- Primar | Vasile Corodan[*][1][2] (PNL, ) |
Suprafață | |
- Total | 51,04 km² |
Altitudine | 195 m.d.m. |
Populație (2021) | |
- Total | 3.670 locuitori |
- Densitate | 68,3 loc./km² |
Fus orar | UTC+2 |
Cod poștal | 447350 |
Prezență online | |
site web oficial ![]() GeoNames ![]() | |
![]() | |
Modifică date / text ![]() |
Vama (în maghiară: Vámfalu) este o comună în județul Satu Mare, Transilvania, România, formată numai din satul de reședință cu același nume.
Istoric
Prima atestare documentară a satului Vama este din anul 1270.[3]
Cultura
Vama este o cunoscută localitate prin produsele sale ceramice, care perpetuează vechiul obicei dacic al olăritului, comuna a fost un important centru de ceramică, unde smalțul asociat cu motive, culori și procedee noi, a apărut de timpuriu, sub influența ceramicii bizantine.[4] Aici se află și un muzeu al ceramicii.[4]
Demografie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Circle_frame.svg/200px-Circle_frame.svg.png)
Componența etnică a comunei Vama
Români (68,94%)
Maghiari (21,06%)
Romi (1,66%)
Alte etnii (8,34%)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Circle_frame.svg/200px-Circle_frame.svg.png)
Componența confesională a comunei Vama
Ortodocși (53,65%)
Reformați (19,86%)
Penticostali (7,03%)
Martori ai lui Iehova (6,87%)
Greco-catolici (1,58%)
Alte religii (2,26%)
Necunoscută (8,75%)
Conform recensământului efectuat în 2021, populația comunei Vama se ridică la 3.670 de locuitori, în creștere față de recensământul anterior din 2011, când fuseseră înregistrați 3.486 de locuitori.[5] Majoritatea locuitorilor sunt români (68,94%), cu minorități de maghiari (21,06%) și romi (1,66%).[6] Din punct de vedere confesional, majoritatea locuitorilor sunt ortodocși (53,65%), cu minorități de reformați (19,86%), penticostali (7,03%), martori ai lui Iehova (6,87%) și greco-catolici (1,58%), iar pentru 8,75% nu se cunoaște apartenența confesională.[7]
Politică și administrație
Comuna Vama este administrată de un primar și un consiliu local compus din 13 consilieri. Primarul, Vasile Corodan[*], de la Partidul Național Liberal, este în funcție din . Începând cu alegerile locale din 2020, consiliul local are următoarea componență pe partide politice:[8]
Partid | Consilieri | Componența Consiliului | ||||
---|---|---|---|---|---|---|
Partidul Național Liberal | 4 | |||||
Uniunea Democrată Maghiară din România | 3 | |||||
Partidul Social Democrat | 2 | |||||
Partidul Mișcarea Populară | 1 | |||||
Partidul PRO România | 1 | |||||
Partidul Alianța Liberalilor și Democraților | 1 | |||||
Uniunea Salvați România | 1 |
Note
- ^ Rezultatele alegerilor locale din 2016, Biroul Electoral Central
- ^ Rezultatele alegerilor locale din 2012 (PDF), Biroul Electoral Central
- ^ Coriolan Suciu (). „Dicționar istoric al localităților din Transilvania (literele O-Z)” (PDF). Accesat în .
- ^ a b Păstrează tainele ceramicii de Vama, în familie. Singurul meșter olar care dorește să-i învețe pe copii această meserie, 23 iunie 2014, Cristina Cîcău, Adevărul, accesat la 16 iunie 2016
- ^ „Rezultatele recensământului din 2011: Tab8. Populația stabilă după etnie – județe, municipii, orașe, comune”. Institutul Național de Statistică din România. iulie 2013. Accesat în .
- ^ „Rezultatele recensământului din 2021: Populația rezidentă după etnie (Etnii, Macroregiuni, Regiuni de dezvoltare, Județe, Municipii, orașe și comune)”. Institutul Național de Statistică din România. iunie 2023. Accesat în .
- ^ „Rezultatele recensământului din 2021: Populația rezidentă după religie (Religii, Macroregiuni, Regiuni de dezvoltare, Județe, Municipii, orașe și comune*)”. Institutul Național de Statistică din România. iunie 2023. Accesat în .
- ^ „Rezultatele finale ale alegerilor locale din 2020” (Json). Autoritatea Electorală Permanentă. Accesat în .
|
|