Hugo de Vries
Hugo de Vries | |
![]() | |
Date personale | |
---|---|
Născut | [5][6][7][1][8] ![]() Haarlem, Țările de Jos[1][9][10] ![]() |
Decedat | (87 de ani)[5][6][11][12][8] ![]() Lunteren(d), Ede, Gelderland, Țările de Jos[10] ![]() |
Cetățenie | ![]() ![]() |
Ocupație | botanist[*] biolog genetician[*] profesor universitar[*] cadru didactic universitar[*] ![]() |
Limbi vorbite | limba neerlandeză[13][14] ![]() |
Activitate | |
Domeniu | botanică ![]() |
Instituție | Universitatea din Amsterdam[1] ![]() |
Alma Mater | Universitatea din Leiden ![]() |
Organizații | Societatea Regală din Londra Academia Regală Suedeză de Științe Bayerische Akademie der Wissenschaften[*][[Bayerische Akademie der Wissenschaften (academy of sciences)|]] Academia de Științe a URSS[*] Academia Regală Neerlandeză de Arte și Științe Academia Maghiară de Științe Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund[*][[Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund (Royal Academy in Sweden)|]] Academia Americană de Arte și Științe[*] Accademia Nazionale dei Lincei Academia Rusă de Științe Academia de Științe din Berlin Academia Leopoldină Academia Națională de Științe a Statelor Unite ale Americii[*] Academia de Științe din Torino[*][2] ![]() |
Cunoscut pentru | De ademhaling der planten[*][[De ademhaling der planten (work by Hugo de Vries, containing the text of inaugural lecture of 1878 (in Dutch))|]] Het leven der bloem[*][[Het leven der bloem (2nd ed. (1900) of book by Hugo de Vries)|]] De voeding der planten[*][[De voeding der planten (book by Hugo de Vries, first published 1876)|]] ![]() |
Premii | Medalia Darwin ()[3] Medalia Linné () membru străin al Royal Society[*] ()[4] ![]() |
Modifică date / text ![]() |
Hugo Marie de Vries (n. 16 februarie 1848 - d. 21 mai 1935) a fost un botanist neerlandez și unul dintre primii geneticieni. I se atribuie introducerea conceptului de genă, redescoperirea legilor eredității ale lui Gregor Mendel și dezvoltarea teoriei mutațiilor genetice.
Biografie
S-a născut la Haarlem. Tatăl său, Gerrit de Vries, a fost avocat și ministru al Justiției sub domnia regelui Willem al III-lea. Mama sa, Maria Everardina Reuvens, a fost fiica lui Jacob Christiaan Reuvens, primul profesor de arheologie de la Universitatea din Leiden.
Încă de tânăr, Hugo de Vries manifestă interes pentru botanică, obținând mai multe premii pentru ierbarele sale în perioada de gimnaziu, petrecută la Haarlem și Haga.
În 1866 intră la Universitatea Leiden pentru a-și desăvârși studiile botanice pe care le încheie în 1870.
Contribuții
Hugo de Vries este atras de concepția evoluționistă[15] și scrie o dizertație pe tema efectului căldurii asupra creșterii plantelor, lucrare în care a introdus și câteva din afirmațiile lui Darwin.
Redescoperirea geneticii
În 1889, de Vries a emis ipoteza existenței "pangenelor", acum numite "gene" și folosit-o ca argument pentru explicarea mecanismului evoluției în salturi. Așadar, de Vries confirmă și dezvoltă evoluționismul lui Darwin. Pentru aceasta s-a bazat și pe Legile lui Mendel care fuseseră uitate și pe care de Vries le-a redescoperit în 1900.[16]
Pentru a demonstra această teorie a "pangenelor", care inițial nu a fost luată în considerație, de Vries realizează o serie de încrucișări ale plantei Oenothera lamarckiana.[17]
Teoria mutațiilor
În locul gradualismului susținut de Darwin, de Vries introduce conceptul de mutație în salturi.[18] Ca reacție la stresul exercitat de mediul înconjurător, pot apărea mutații radicale la indivizi, chiar în generația care succede, astfel apărând noi specii.
Lucrări
- 1889: Intracellular Pangenesis;
- 1901 - 1903: Die Mutationstheorie ("Teoria mutațiilor");[19]
- 1905: Species and Varieties: Their Origin by Mutation ;
- 1908: Plant Breeding[20] ("Creșterea plantelor").
Importanța operei sale
Conceptele și teoriile lui de Vries au fost continuate de geneticianul britanic William Bateson (1861-1926) și biologul american Thomas H. Morgan (1866-1945).
Ulterior, această dispută dintre teoria graduală și cea a salturilor a fost rezolvată prin apariția, prin anii 30 ai secolului al XX-lea, a teoriei sintetice a evoluției sau neo-darwinismul, valabil până astăzi.
Apreciere și recunoștință
- 1905: De Vries este ales memebru al Royal Society;
- 1906: i se decernează Medalia Darwin;
- 1929: i se acordă Medalia Linné.
Note
- ^ a b c Onze Hoogleeraren, p. 313
- ^ www.accademiadellescienze.it, accesat în
- ^ https://docs.google.com/spreadsheets/d/1dsunM9ukGLgaW3HdG9cvJ_QKd7pWjGI0qi_fCb1ROD4/pubhtml?gid=216486814&single=true Lipsește sau este vid:
|title=
(ajutor) - ^ List of Royal Society Fellows 1660-2007 (PDF), p. 366
- ^ a b Hugo de Vries, Encyclopædia Britannica Online, accesat în
- ^ a b Hugo de Vries, SNAC, accesat în
- ^ Autoritatea BnF, accesat în
- ^ a b Hugo De Vries, Hrvatska enciklopedija[*][[Hrvatska enciklopedija (Croatian national encyclopedia)|]]
- ^ Де Фриз Хуго, Marea Enciclopedie Sovietică (1969–1978)[*]
|access-date=
necesită|url=
(ajutor) - ^ a b www.accademiadellescienze.it, accesat în
- ^ Hugo De Vries, www.accademiadellescienze.it, accesat în
- ^ Hugo de Vries (în neerlandeză), Biografisch Portaal
- ^ Autoritatea BnF, accesat în
- ^ CONOR.SI[*] Verificați valoarea
|titlelink=
(ajutor) - ^ În 1859, Darwin publicase Originea speciilor (On the Origin of Species by Means of Natural Selection).
- ^ Redescoperirea legilor lui Mendel mai este atribuită și botanistului german Carl Correns (1864 - 1933) și agronomului austriac Erich von Tschermak-Seysenegg (1871 - 1962).
- ^ Un fel de primulă, "ciuboțica-cucului", plantă cu floarea galbenă, ce crește în mod spontan.
- ^ Aceasta se confirmă mai ales în regnul vegetal.
- ^ În 1910 - 1911, au apărut și edițiile în engleză (The Mutation Theory ).
- ^ În 1908 a apărut și ediția în germană.