Arija (satrapija)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/Perserreich_500_v.Chr.jpg/300px-Perserreich_500_v.Chr.jpg)
Arija (stperz. Haraiva, avest. Haraeuua, grč. Ἀρ(ε)ὶα, lat. Aria) historijska je regija Perzijske Monarhije iz doba iranske dinastije Ahemenida[1], a danas dio istočnog Irana i zapadnog Afganistana.
Geografija
- Glavni članak: Geografija Irana
Arija je područje koje je uglavnom obuhvaćalo dolinu rijeke Hari (grč. Ἄρ(ε)ιος), koja je postala eponimom za cijelu regiju[2]. U antičko doba smatrala se vrlo plodnom te je bila poznata po proizvodnji vina. Regija Arija omeđena je planinama regija Paropamisade na istoku te Margu i Hirkanije na sjeveru, odnosno pustinjama regija Kerman i Drangijane na jugu. Detaljno su je opisali historičari Klaudije Ptolomej i Strabon, a prema njihovim zapisima radi se o današnoj regiji Herat na zapadu današnjeg Afganistana[3].
Prema Plotomeju, prvobitni glavni grad Arije bio je Artacoana (grč. Ἀρτακόανα) ili Articaudna (grč. Ἀρτικαύδνα). U njegovoj blizini kasnije je po nalogu Aleksandra Makedonskog ili njegovih nasljednika izgrađena nova metropola Aleksandrija Arija (grč. Ἀλεξάνδρεια ἡ ἐν Ἀρίοις), odnosno današnji Herat u sjeverozapadnom Afganistanu. Ptolomej navodi i nekoliko drugih bogatih i plodnih gradova, poput Arije, Suzije, Kandake, Bitakse, Sotere, Nisibisa i Sarmatine.
Historija
- Glavni članak: Historija Irana
Arija se spominje u zapisima iz doba dinastije Ahemenida kao jedna od perzijskih satrapija (pokrajina)[4]. Oko 520. pne. slavni perzijski vladar Kir Veliki priključio je Ariju novonastalom Perzijskoj Monarhiji. Spomenuta je u Darijevim kraljevskim zapisima u Behistunu koji datiraju iz 520. pne. Delegati iz Arije prikazani su na kraljevskim grobnicama u Nakš-i Rustamu, te na reljefima istočnog stubišta apadane u Perzepolisu. Reljefi ih prikazuju u odjeći skitskog stila; sa tunikama i visokim čizmama, te upletenim turbanom oko glave.
U vrijeme Aleksandra Makedonskog, Arija je očito bila važna pokrajina. Njome je upravljao Satibarzan, koji je uz Besa iz Baktrije i Barsaenta iz Arahozije bio jedan od tri glavna satrapa istočnog dijela Perzijske Monarhije. Aleksandar je krajem 330. pne. pokorio pokrajinu i osvojio njezin glavni grad Artacoanu. Arija je kasnije bila dijelom helenističke monarhije u doba Seleukida, no 167. pne. ponovo dio novih iranskih monarhija Parta i Sasanida.
Arija i Arijana
U antičkim djelima (npr. Eratosten i Diodor) često se pogrešno poistovjećuju termini Arija i Arijana. Dok Arija kao regija obuhvaća relativno manja područja, Arijana se odnosi na šire područje Iranske visoravni koje je naseljeno iranskim plemenima. Definicije i opisi same Arijane variraju ovisno o antičkim autorima.
Izvori
Vanjske veze
- Arijci, Livius.org Arhivirano 2008-12-11 na Wayback Machine-u
- Perzijske satrapije, Livius.org Arhivirano 2016-04-07 na Wayback Machine-u
- Iranica enciklopedija: Arija
- p
- r
- u
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/Standard_of_Cyrus_the_Great.svg/50px-Standard_of_Cyrus_the_Great.svg.png)
![Ahemenidska perzijska zastava](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Map_of_the_Achaemenid_Empire.jpg/80px-Map_of_the_Achaemenid_Empire.jpg)