Аустријско-турски рат (1663—1664)
Аустријско-турски рат (1663—1664) | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Део османско-хабзбуршких ратова | |||||||
![]() Битка код Сентготхарда | |||||||
| |||||||
Сукобљене стране | |||||||
![]() | ![]() | ||||||
Команданти и вође | |||||||
Фазил Ахмед-паша Ћурпилић | Рајмунд Монтекуколи | ||||||
Јачина | |||||||
90.000[1] | 120.000[1] |
- п
- р
- у
- 1529—1533.
- 1541—1545.
- 1551—1562.
- 1566—1568.
- Дуги рат (1593—1606)
- 1663—1664.
- Велики бечки рат (1683—1699)
- 1716—1718.
- 1735—1739.
- 1787—1791.
Аустро-турски рат (1663—1664) био је кратак ратни сукоб између Хабзбуршке монархије и Османског царства. Рат је завршен миром у Вашвару.[1]
Рат
Због размимоилажења Беча и Порте око избора новог трансилванског кнеза, избио је рат. Велики везир Ахмед Ћуприлић са 120.000 војника прешао је 22. јуна 1663. године Драву код Осијека и кренуо против аустријских снага (око 40.000 војника) под фелдмаршалом Рајмундом Монтекуколијем које су се из западне Мађарске повукле у Горњу Мађарску. Турци су надирући за њима освојили Нове Замки, Њитру, Левице и Ноград. Петар Зрински је код Оточца (17. октобра 1663.) разбио босанског беглербега Смаил-пашу Ченгића. Бан Никола VII Зрински је са аустријским трупама почетком 1664. године офанзивном акцијом левом обалом Драве од Новог Зрина освојио Берзенце, Бабочу и Барч и продро до Печуја. Ћуприлић је са 30.000 војника тада кренуо у помоћ опседнутој Канижи и даље у долину Рабе. Монтекуколи је прикупио око 65 000 војника и 1. августа 1664. године разбио Турке код Сентготхарда. Истовремено су аустријске трупе повратиле у Горњој Мађарској Њитру, Левицу и Паркањ. На то је уследио 20-годишњи Вашварски мир, по коме су Турци задржали све што су у Мађарској освојили; ово су осудили хрватски и мађарски сталежи, незадовољни дворском централистичком политиком.[1]
Референце
- ^ а б в г Гажевић 1974, стр. 331
Литература
- Гажевић, Никола, ур. (1974). Војна енциклопедија (том 1). Београд: Војноиздавачки завод. стр. 331.
- Војна енциклопедија, том 1 (331)
- Дабић, Војин С. (1984). Банска крајина (1688—1751): Прилог историји српског и хрватског народа и крајишког уређења у Банији. Београд-Загреб: Историјски институт & Просвјета.
- Дабић, Војин С. (2000). Војна крајина: Карловачки генералат (1530—1746). Београд: Свети архијерејски синод Српске православне цркве.
Спољашње везе
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)