Paul Erdős
Paul Erdős | |
![]() Paul Erdős i Budapest hösten 1992. | |
Född | 26 mars 1913[1][2][3] Budapest[1] |
---|---|
Död | 20 september 1996[1][2][3] (83 år) Warszawa[1][4][5] |
Begravd | Kozmas judiska begravningsplats[6] kartor |
Medborgare i | Ungern[7][8] |
Utbildad vid | Eötvös Loránd-universitetet, filosofie doktor, [9] Stephen I of Hungary High School, [10] ![]() |
Sysselsättning | Matematiker[7] |
Arbetsgivare | Victoria University of Manchester (1934–1938)[11] Institute for Advanced Study (1938–1940)[12] Purdue University (1943–1945)[13] University of Notre Dame (1952–1954)[14] Technion (1954–1996)[14] |
Noterbara verk | Cameron–Erdős förmodan, Erdős–Borweins konstant, Erdős–Woodstal, Erdős–Straus förmodan, Erdős–Kacs sats, Erdős förmodan om aritmetiska följder, Erdős–Szemerédis sats och Erdős–Nicolastal |
Föräldrar | Lajos Erdős |
Utmärkelser | |
Guggenheimstipendiet (1945)[15] Colepriset för talteori (1951)[9] Kossuthpriset (1958)[16] Wolfpriset i matematik (1983)[9] Honorary doctor of the University of Limoges (1986)[17][18] Utländsk ledamot av Royal Society (1989)[19] Akadémiai Aranyérem (1991)[20] Hedersdoktor vid Karlsuniversitetet (1992)[21] Hedersdoktor vid Haifa Universitet (1994)[22] | |
Redigera Wikidata |
Paul Erdős (ungerska Erdős Pál, uttal: ['ɛrdøːʃ 'paːl]), född 26 mars 1913 i Budapest, Ungern, död 20 september 1996 i Warszawa, Polen, var en ungersk matematiker och talteoretiker (se talteori), vars specialitet var primtalssatsen. Han forskade vidare inom bland annat kombinatorik, grafteori, matematisk analys, approximationsteori, mängdlära och sannolikhetslära.
Paul Erdős var en av sin tids mest produktiva matematiker och producerade totalt omkring 1500 matematiska uppsatser, vilket är fler än någon matematiker sedan Euler, och har (2023) enligt Google Scholar nästan 100 000 citeringar och ett h-index på 127.[23] Paul Erdős var känd som en mycket excentrisk person, vilken helt och hållet levde för matematiken.
Erdős har givit upphov till Erdőstalet, som är ett sätt att ange hur "långt från" Erdős en person befinner sig i matematikersamhället.
Biografi
Paul Erdős föddes i Budapest, Ungern den 26 mars 1913.[24]Han var det enda överlevande barnet av Anna och Lajos Erdős (tidigare Engländer).[25] Hans syskon dog innan han föddes, i åldrarna 3 och 5. Hans föräldrar var båda judiska matematiklärare. Hans intresse för matematik uppstod tidigt; då han var fyra år kunde han räkna i huvudet hur många sekunder en person med given ålder hade levt.[26]
Erdős publicerade senare flera artiklar i Kömal om problem i elementär plangeometri.
År 1934, då han var 21 år, fick han doktorsgrad i matematik från Eötvös Loránduniversitetet.[27] Erdős handledare var Lipót Fejér, som även var handledare till John von Neumann, George Pólya och Pál Turán.[27]
En betydande del av hans familj, inkluderande hans far, dog i Budapest under förintelsen. Hans mor gömde sig och överlevde. Erdős befann sig denna tid i Amerika och arbetade vid Institute for Advanced Study.[28]
Den 20 september 1996, då han var 83 år, fick Erdős en hjärtinfarkt och dog då han skulle delta i en konferens i Warszawa. Han gifte sig aldrig och hade inga barn. Han ligger begravd bredvid sina föräldrar i grav 17A-6-29 vid Kozma Utcai Temető i Budapest.[29] För sitt epitafium föreslog han "Jag har äntligen slutat bli dummare." (På ungerska: "Végre nem butulok tovább").[30]
Hans liv dokumenterades under hans livstid i filmen N Is a Number: A Portrait of Paul Erdős (1993),[31] och senare postumt i boken The Man Who Loved Only Numbers (1998).
Erdős namn innehåller den ungerska bokstaven "ő" ("o" med dubbel akut accent), som ofta inkorrekt skrivs Erdos eller Erdös, antingen "av misstag eller av typografisk nödvändighet".[32]
Vidare läsning
- Hoffman, Paul (1998). The man who loved only numbers: the story of Paul Erdős and his search for mathematical truth. London: Fourth Estate. Libris 6479102. ISBN 1-85702-811-2 (Paul Erdős biografi)
- Schechter, Bruce (1998). My Brain is Open: The Mathematical Journeys of Paul Erdős. New York: Simon & Schuster. ISBN 978-0-684-84635-4. https://archive.org/details/mybrainisopenmat00sche
Referenser
- ^ [a b c d] Bibliothèque nationale de France, BnF Catalogue général : öppen dataplattform, läs online, läst: 24 januari 2016, licens: öppen licens.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] MacTutor History of Mathematics archive, läst: 22 augusti 2017.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] SNAC, Paul Erdős, läs online, läst: 9 oktober 2017.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, Springer .[källa från Wikidata]
- ^ läs online, www.vigyanprasar.gov.in .[källa från Wikidata]
- ^ Find a Grave, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] läs online, The New York Times .[källa från Wikidata]
- ^ läs online, BBC .[källa från Wikidata]
- ^ [a b c] MacTutor History of Mathematics archive.[källa från Wikidata]
- ^ s. 4, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, books.google.cat .[källa från Wikidata]
- ^ läs online, www.ias.edu .[källa från Wikidata]
- ^ s. 69, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ [a b] s. 70, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ Guggenheim Fellows-databasen, paul-erdos.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, Internet Archive .[källa från Wikidata]
- ^ läs online, theses.hal.science .[källa från Wikidata]
- ^ läs online, math.univ-lyon1.fr .[källa från Wikidata]
- ^ List of Royal Society Fellows 1660-2007, Royal Society, s. 113, läs online.[källa från Wikidata]
- ^ Akadémiai Aranyérem (på ungerska), Ungerska vetenskapsakademien, läs online, läst: 13 maj 2019.[källa från Wikidata]
- ^ läs online, cuni.cz .[källa från Wikidata]
- ^ läs online, iraq.haifa.ac.il .[källa från Wikidata]
- ^ ”Google Scholar - author profile - Paul Erdős”. Google Scholar. https://scholar.google.se/citations?user=cVeVZ1YAAAAJ&hl=sv&oi=ao. Läst 10 mars 2023.
- ^ ”Erdos biography”. Gap-system.org. Arkiverad från originalet den 7 juni 2011. https://web.archive.org/web/20110607183318/http://www.gap-system.org/~history/Biographies/Erdos.html. Läst 29 maj 2010.
- ^ Baker, A.; Bollobás, B. (1999-11-01). ”Paul Erdõs. 26 March 1913 — 20 September 1996”. Biographical Memoirs of Fellows of the Royal Society 45: sid. 147–164. doi:10.1098/rsbm.1999.0011. https://royalsocietypublishing.org/doi/10.1098/rsbm.1999.0011. Läst 25 augusti 2022.
- ^ Hoffman, p. 66.
- ^ [a b] ”Paul Erdős - The Mathematics Genealogy Project”. www.genealogy.math.ndsu.nodak.edu. https://www.genealogy.math.ndsu.nodak.edu/id.php?id=19470. Läst 22 januari 2018.
- ^ N Is a Number: A Portrait of Paul Erdős. Berlin; Heidelberg: Springer Verlag. ISBN 3-540-22469-6
- ^ ”grave 17A-6-29”. Arkiverad från originalet den 4 april 2016. https://web.archive.org/web/20160404120811/http://www.agt.bme.hu/varga/foto/izraelita/erdos-p.html. Läst 19 november 2014.
- ^ Hoffman, p. 3.
- ^ ”N Is a Number: A Portrait of Paul Erdös”. IMDb. 1993. https://www.imdb.com/title/tt0125425/?ref_=fn_al_tt_1. Läst 10 mars 2023.
- ^ Det ursprungliga citatet är "Note the pair of long accents on the "ő," often (even in Erdos's own papers) by mistake or out of typographical necessity replaced by "ö," the more familiar German umlaut which also exists in Hungarian.", från Paul Erdős, D. Miklós, Vera T. Sós (1996). Combinatorics, Paul Erdős is eighty
Externa länkar
Wikiquote har citat av eller om Paul Erdős.
Citat- Paul Erdős på Mathematics Genealogy Project
|