Pethia
Pethia | |
---|---|
![]() | |
Pethia nigrofasciata (Günther, 1868) — типовий вид | |
Біологічна класифікація ![]() | |
Царство: | Тварини (Animalia) |
Тип: | Хордові (Chordata) |
Клас: | Променепері (Actinopterygii) |
Ряд: | Коропоподібні (Cypriniformes) |
Родина: | Коропові (Cyprinidae) |
Підродина: | Barbinae |
Рід: | Pethia Pethiyagoda, Meegaskumbura & Maduwage, 2012 |
![]() |
Pethia — рід дрібних прісноводних риб родини коропових (Cyprinidae), родом із півдня Азії. Деякі види використовують в акваріумі.
Назва Pethia походить від сингальського «pethia», загального слова, яке використовується для опису будь-якого з кількох невеликих видів карпових риб[1].
Сестринськими до Pethia родами є Dravidia й Dawkinsia[1].
Поширення
Майже всі види цього південноазійського роду проживають у Шрі-Ланці, Індії й на півночі М'янми. Лише вид Pethia stoliczkana поширює ареал роду на Таїланд і Лаос. Згідно з інформацією МСОП із 30 наведених видів, 2 — під критичною загрозою, 4 — під загрозою, 7 — уразливі, 1 — близький до уразливого, по 3 — бракує даних[2].
Морфологічна характеристика
У дорослому віці види Pethia зазвичай досягають стандартної довжини менше 5 см, максимальна довжина 8 см. Тіло сплюснуте з боків. Діагностичними ознаками роду є 3 або 4 нерозгалужених і 8 розгалужених променів спинного плавця, жорсткий і зубчастий останній нерозгалужений промінь спинного плавця, 3 нерозгалужених і 5 розгалужених променів анального плавця. Бічна лінія повна, зламана або, найчастіше, неповна. Ростральні вусики відсутні, переважно також верхньощелепні вусики; якщо останні присутні, то вони крихітні. Характерними є також чорна пляма біля основи хвоста, а також інші чорні плями, крапки або смуги з боків тіла[1].
Види
- Pethia atra (Linthoingambi & Vishwanath, 2007)
- Pethia aurea Knight, 2013
- Pethia bandula (Kottelat & Pethiyagoda, 1991)
- Pethia canius (F. Hamilton, 1822)
- Pethia conchonius (F. Hamilton, 1822)
- Pethia cumingii (Günther, 1868)
- Pethia didi (S. O. Kullander & F. Fang, 2005)
- Pethia dikhuensis Praveenraj, Limaakum, Knight, Moulitharan & Imchen, 2022
- Pethia erythromycter (S. O. Kullander, 2008)
- Pethia expletiforis Mayanglambam & Vishwanath, 2013
- Pethia gelius (F. Hamilton, 1822)
- Pethia guganio (F. Hamilton, 1822)
- Pethia khugae (Linthoingambi & Vishwanath, 2007)
- Pethia longicauda U. Katwate, Paingankar, Raghavan & Dahanukar, 2014
- Pethia lutea U. Katwate, C. Katwate, Raghavan, Paingankar & Dahanukar, 2014
- Pethia macrogramma (S. O. Kullander, 2008)
- Pethia manipurensis (Menon, Rema Devi & Vishwanath, 2000)
- Pethia meingangbii (Arunkumar & Tombi Singh, 2003)
- Pethia melanomaculata (Deraniyagala, 1956)
- Pethia muvattupuzhaensis (Jameela Beevi & Ramachandran, 2005)
- Pethia nankyweensis (S. O. Kullander, 2008)
- Pethia narayani (Hora, 1937)
- Pethia nigripinna (Knight, Rema Devi, T. J. Indra & Arunachalam, 2012)
- Pethia nigrofasciata (Günther, 1868)
- Pethia ornatus (Vishwanath & Laisram, 2004)
- Pethia padamya (S. O. Kullander & Britz, 2008)
- Pethia phutunio (F. Hamilton, 1822)
- Pethia poiensis Shangningam & Waikhom, 2018
- Pethia pookodensis (Mercy & Eapen, 2007)
- Pethia punctata (F. Day, 1865)
- Pethia reval (Meegaskumbura, N. K. A. Silva, Maduwage & Pethiyagoda, 2008)
- Pethia rutila Lalramliana, Knight & Laltlanhlua, 2014
- Pethia sanjaymoluri U. Katwate, Jadhav, Kumkar, Raghavan & Dahanukar, 2016
- Pethia setnai (Chhapgar & S. R. Sane, 1992)
- Pethia shalynius (G. M. Yazdani & S. K. Talukdar, 1975)
- Pethia sharmai (Menon & Rema Devi, 1993)
- Pethia stoliczkana (F. Day, 1871)
- Pethia striata Atkore, Knight, Rema Devi & Krishnaswamy, 2015
- Pethia thelys (S. O. Kullander, 2008)
- Pethia tiantian (S. O. Kullander & F. Fang, 2005)
- Pethia ticto (F. Hamilton, 1822)
- Pethia yuensis (Arunkumar & Tombi Singh, 2003)
Примітки
- ↑ а б в Pethiyagoda, R.; Meegaskumbura, M.; Maduwage, K. A synopsis of the South Asian fishes referred to Puntius (Pisces: Cyprinidae) // Ichthyological Exploration of Freshwaters. — 2012. — Вип. 23. — № 1. — С. 69–95.
- ↑ Pethia - Genus. The IUCN. Архів оригіналу за 11 листопада 2021. Процитовано 11.11.2021.